![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/walls/100000/132251/2024/07/08/668bb44dde834.webp)
Ljubljana, 3. julij 2024 – Državni svetniki so se na 19. seji Državnega sveta Republike Slovenije med drugim seznanili s prednostnimi nalogami predsedovanja Madžarske Svetu Evropske unije in obravnavali Predlog zakona o nujnih ukrepih za izboljšanje kadrovskih in delovnih pogojev ter zmogljivosti pri izvajalcih socialnovarstvenih storitev in dolgotrajne oskrbe, Predlog zakona o spremembi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o šolski prehrani ter Predlog resolucije o nacionalnem programu za kulturo 2024–2031.
Državni svetniki so se seznanili s prednostnimi nalogami predsedovanja Madžarske Svetu Evropske unije, ki jih je predstavil veleposlanik Madžarske v Republiki Sloveniji, Nj. ekscelenca Andor Ferenc Dávid. Madžarsko predsedovanje pod sloganom »Naredimo Evropo spet veliko« se bo osredotočilo na krepitev gospodarske konkurenčnosti Evropske unije s prizadevanjem za pripravo industrijske strategije, spodbujanje produktivnosti, odprto gospodarstvo in mednarodno gospodarsko sodelovanje. Med prioritetami so še širitev Evropske unije, zajezitev nezakonitih migracij, okrepitev evropske obrambne industrije, kohezijska in kmetijska politika ter soočanje z demografskimi izzivi.
Državni svetniki so pod 4. točko dnevnega reda obravnavali in podprli Dopolnjen predlog zakona o nujnih ukrepih za izboljšanje kadrovskih in delovnih pogojev ter zmogljivosti pri izvajalcih socialnovarstvenih storitev in dolgotrajne oskrbe (ZNUKDPSS) - druga obravnava, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona naj bi predstavljal odziv na pospešeno staranje populacije in pomanjkanje kadra na področju socialnovarstvenih storitev in zdravstvene nege. Namen ukrepov je zagotoviti razvoj in krepitev ustreznega števila primerno usposobljenih zaposlenih pri izvajalcih socialnovarstvenih storitev in dolgotrajne oskrbe, s čimer bi se za uporabnike povečala dostopnost storitev ob hkratnem izboljšanju pogojev dela za zaposlene. Del ukrepov je namenjenih tudi dodatnemu izobraževanju zaposlenih in pridobivanju nacionalnih poklicnih kvalifikacij ter lažji integraciji tuje delovne sile v delovno okolje in družbo na splošno. Državni svet predložene zakonske ukrepe prepoznava kot del nujnih rešitev za problematiko kadrovskega primanjkljaja, pri čemer ugotavlja, da gre za ukrepe, ki sicer dobro zajamejo določen spekter problematike, a so bolj začasnega značaja in se nanašajo na zgolj parcialne segmente sicer zelo širokega področja, ki se sooča s številnimi kompleksnimi izzivi. Po oceni Državnega sveta bi bili lahko predlagatelji zakona pri iskanju rešitev še bolj drzni in inovativni. Nekaj konkretnih pozivov in predlogov za ukrepanje, tako na področju kadrov, kot širše, ki bi bili lahko zakonodajalcu v pomoč, je bilo podanih tudi v zaključkih Posveta o dolgotrajni oskrbi - Med politiko in izvajalci ter uporabniki in svojci, ki ga je na pobudo ključnih deležnikov na področju dolgotrajne oskrbe pristojna komisija Državnega sveta organizirala 6. maja 2024, zaključke pa je Državni svet naslovil na Vlado Republike Slovenije, Ministrstvo za solidarno prihodnost, Ministrstvo za zdravje ter Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Državni svetniki so podprli tudi Predlog zakona o spremembi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o šolski prehrani (ZŠolPre-1C), ki ga je v obravnavo Državnemu zboru po skrajšanem postopku predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim mag. Borutom Sajovicem. S predlogom zakona se spreminja 7. člen veljavnega zakona tako, da se veljavnost pravice do subvencioniranega kosila za najbolj ranljivo skupino učencev (to je od 1. do 4. dohodkovnega razreda glede na povprečni mesečni dohodek na osebo v družini) s 1. 9. 2026 podaljša do 1. 9. 2027. S tem se do dokončne vsesplošne zagotovitve brezplačnega kosila za vse učence, ki se bodo nanj prijavili, kar naj bi se v skladu z novelo Zakona o šolski prehrani iz leta 2023 dokončno zagotovilo s 1. 9. 2027, ščiti najranljivejše skupine učencev, ki bodo v prehodnem obdobju še naprej upravičeni do subvencije za kosilo. Državni svet podpira uveljavitev brezplačnih kosil za vse učence in obenem opozarja, da bo ta pravica lahko zaživela le, če bodo po vseh šolah izpolnjeni infrastrukturni in kadrovski pogoji, podprti z ustrezno finančno podporo.
Državni svet je obravnaval in podprl Dopolnjen predlog resolucije o nacionalnem programu za kulturo 2024–2031 (ReNPK24–31). Razlog za sprejetje novega predloga resolucije, ki bo nadomestil zdaj veljavno resolucijo za obdobje od 2022 do 2029, so nove okoliščine, predvsem z vidika podnebnih sprememb, kot je bila npr. poplavna ujma 2023 in s tem povezana ranljivost kulturne dediščine oziroma infrastrukture, ter hkratna ocena, da bo lahko takih pojavov v prihodnosti vedno več. Med obravnavo predloga resolucije je Državni svet ocenil, da se odločevalci morebiti premalo zavedajo, kako pomembna je kultura za razvoj države. Plenum Državnega sveta se je ob siceršnji podpori dopolnjenemu predlogu resolucije strinjal z opozorili pristojne komisije Državnega sveta za izobraževanje, kulturo, znanost, šport in mladino, da bi predlog resolucije moral vsebovati finančne postavke s konkretnimi cilji, dolgoročno merljivimi in po deležu javnih sredstev za kulturo ovrednotenih glede na BDP, da predlog resolucije ne naslavlja sicer pomembnega zasebnega sektorja v kulturi ter da dokument premalo pozornosti namenja avtonomiji zaposlenih v kulturi oziroma kulturnih ustanovah.
Pod točko dnevnega reda Pobude in vprašanja državnih svetnic in svetnikov je Državni svet na plenumu obravnaval:
• vprašanje državnega svetnika Marka Lotriča v zvezi z zamudami pri pridobivanju gradbenih dovoljenj, in sicer: »S katerimi ukrepi bo Vlada Republike Slovenije naslovila zamude pri pridobivanju gradbenih dovoljenj, ki so se v času stavke upravnih enot še povečale in zavrle investicije v gradnje?«. Državni svetniki so vprašanje, naslovljeno na Vlado Republike Slovenije, podprli;
• pobudo državnega svetnika Leopolda Pogačarja za spremembo Javnega razpisa za sofinanciranje izgradnje novih naprav za proizvodnjo električne energije iz sončne energije na javnih stavbah in parkiriščih za obdobje od 2024 do 2026, in sicer: »Javni razpis za sofinanciranje izgradnje novih naprav za proizvodnjo električne energije iz sončne energije na javnih stavbah in parkiriščih za obdobje od 2024 do 2026 (oznaka: NOO – SE OVE 2024), objavljen v Uradnem listu RS, št. 18/2024 z dne 1. 3. 2024, naj se spremeni tako, da: 1. imajo občine možnost v energetsko skupnost priključevati tudi ostale porabnike, kot so npr. črpališča, javna razsvetljava, polnilnice za električna vozila; 2. bi bilo možno postavljati sončne elektrarne tudi na t. i. degradiranih območjih (npr. odlagališča odpadkov), kjer ne bi prihajalo do motenja širše javnosti ali negativnega vpliva na okolje«. Državni svetniki so pobudo, naslovljeno na Ministrstvo za okolje, podnebje in energijo predlaga, podprli;
• pobudo Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano za sodelovanje predstavnika Državnega sveta – zastopnika interesov kmetov pri pripravi nacionalnega načrta za obnovo narave na podlagi Uredbe EU o obnovi narave, in sicer: »Vlada Republike Slovenije naj pri pripravi nacionalnega načrta za obnovo narave na podlagi Uredbe EU o obnovi narave v pripravljalno skupino, poleg predstavnikov kmetov in njihovih organizacij, vključi tudi predstavnika Državnega sveta, zastopnika interesov kmetov«. Državni svetniki so pobudo, naslovljeno na Vlado Republike Slovenije, podprli;
• pobudo Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano za urgentno čiščenje reke Ljubljanice na zamašenih oziroma zasutih območjih, in sicer: »Posamezno pristojno ministrstvo naj s pooblaščenim izvajalcem izvede vse ukrepe urgentnega in rednega čiščenja na vodotoku Ljubljanice, pri čemer naj se: 1. kot urgentna ukrepa izvedeta čiščenje Ljubljanice pod mostom južne obvoznice (odstranitev ostankov gradnje mostu, ki skupaj z naplavinami pomembno zmanjšujejo odtočnost) in čiščenje in odstranitev vseh naplavin na Špici; 2. kot nujne ukrepe izvede redno periodično čiščenje lovilnih mest za naplavine in redno periodično čiščenje in odstranitev naplavin na Špici; 3. kot pomembne nadaljnje ukrepe izvede čiščenje Gruberjevega kanala (nazadnje je bil očiščen leta 1956), obnova in modernizacija zapornic in sprememba pravilnika, ki ureja delovanje zapornic, na način, da se doda še dodatni pogoj za zapiranje in odpiranje glede na višino vode na vodomerni postaji Kamin (pod Bevkami) in ne le glede na pretok, izmerjen na HE Moste«. Državni svetniki so pobudo, naslovljeno na Ministrstvo za okolje, podnebje in energijo, Ministrstvo za naravne vire in prostor ter Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano predlaga, podprli;
• vprašanja državnih svetnikov Antona Medveda in Draga Žure glede pravočasnega izvajanja letalske protitočne obrambe, in sicer: » 1. Zakaj se sklepajo pogodbe za protitočno obrambo za obdobje dveh let, če 48. člen Zakona o javnem naročanju predvideva sklenitev okvirnega sporazuma za obdobje največ 48 mesecev? Zakaj se torej izvajanje letalske protitočne obrambe ne uredi po postopku okvirnega sporazuma, po katerem je moč oddajati javna naročila za obdobje štirih let? 2. S kakšnimi ukrepi bo Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano zagotovilo, da bo s 15. 4. 2026 zagotovljena protitočna obramba, če ne bo spremenilo načina izvajanja javnega naročila in bo še naprej vztrajalo pri sklenitvi poslov za obdobje dveh let? 3. Ali bi Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano zaradi zagotovitve pravočasnosti protitočne obrambe objavilo razpis za izvajanje letalske protitočne obrambe pod odložnimi pogoji (npr. da so sredstva zagotovljena)? Če je odgovor ne, zakaj ne?«. Državni svetniki so vprašanja, naslovljena na Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, podprli.
Državni svetniki so obravnavali še Predlog Sklepa k Zaključkom posveta 4. razvojna os in razvojni izzivi regije, Predlog Sklepa k Zaključkom posveta Problematika slovenske gozdno-lesne verige in možne rešitve, Predlog Sklepa k Zaključkom posveta Problematika evidentiranja škod od divjadi – stanje in možnosti izboljšav in Predlog Sklepa k Zaključkom posveta Dvig slovenske samooskrbe v celotni verigi od kmeta do trgovine.
Foto in video: Benjamin Beci/DS.
Jul 03, 2024